Kratki znanstveni prispevek / Strokovni članek / Poljudni članek[tipologija prispevka]
[nova vrsta 12 pik]
Rjavenje borovih iglic, Mycosphaerella dearnessii[nova vrsta 12 pik]
Dušan JURC1*, Maja JURC2
[nova vrsta 12 pik]
1Gozdarski inštitut Slovenije, Večna pot 2, 1000 Ljubljana
2Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Večna pot 83, 1000 Ljubljana
[nova vrsta 12 pik]
*dušan.jurc@gozdis.si[e-poštni naslov kontaktnega avtorja]
[nova vrsta 12 pik]
Ključne besede: [do 5 ključnih besed, ločene z vejico]
[nova vrsta 12 pik]
Junija 2008 smo v Zdraviliškem parku na Bledu (ne enem drevesu rdečega bora), pri hotelu Jadran (na dveh grmih rušja) in ob Blejskem jezeru (na nekaj grmih rušja) ugotovili močno okužbo lanskoletnih iglic z glivo Mycosphaerella dearnessii, ki povzroča bolezen rjavenje borovih iglic. Gliva je uvrščena na EPPO A2 listo in je na prilogi Direktive sveta št. 2000/29/ES (Škodljivi organizmi, za katere ni znano, ali so navzoči v skupnosti, in ki so pomembni za vso skupnost) II/A1 (tam je navedena z imenom Scirrhia acicola). Bolezen je karantenska in zato jo je Fitosanitarna uprava RS dolžna kontrolirati. Pregledali smo bore na Bledu, v okolici kampa Šobec in v okolici golf igrišča Bled, vendar tam simptomov bolezni nismo našli. Značilnosti bolezni prikazujeta sliki 1 in 2.
[nova vrsta 12 pik]
Doslej smo ugotovili: 1) Bolezen je na pregledanem območju zelo različno prizadela posamezne vrste borov in zelo različno tudi posamezne osebke iste vrste. 2) Razširjenost bolezni je majhna (nakaj 100 m) in na osnovi teh ugotovitev smo predlagali Fitosanitarni upravi RS naslednje:
[nova vrsta 12 pik]
Takojšnje uničenje s sežiganjem vseh okuženih dreves in opada (odmrle iglice).
Monitoring pojava bolezni v naslednjih letih.
[nova vrsta 12 pik]
Bolezen na terenu zelo lahko zamenjamo z boleznijo rdeča pegavost borovih iglic (Mycosphaerella pini (sin. Scirrhia pini, A: Dothistroma pini)), zato je za pravilno determinacijo nujno mikroskopiranje vzorca. Pri tej bolezni je značilna rjavo rdeča obarvanost dela iglice, navadno tam, kjer se oblikuje trosišče (slika 3), vendar to znamenje ni vedno prisotno. Nedvoumno jo določimo po mikroskopskih značilnostih trosov, ki nimajo debele, bradavičaste površine in so brezbarvni (ne rahlo rjavo do olivno zeleno obarvani kot pri glivi M. dearnessii) (slika 4). 
[nova vrsta 12 pik]
ZGS bo najverjetneje vključen v monitoring in iskanje bolezni na borih v sestojih v okolici Bleda.
[nova vrsta 12 pik]
Zahvala
primer zahvale
[nova vrsta 12 pik]
Viri
Butin H. 1995. Tree diseases and disorders. Causes, biology and control in forest and amenity trees. Oxford University Press: 252 str.
Stanosz G.R., Smith D.R., Guthmiller M.A., Stanosz J.C. 1997. Persistance of Sphaeropsis sapinea on or in asymptomatic shoots of red and jack pines. Mycologia, 89, 4: 525–530
[nova vrsta 12 pik]
[nova vrsta 12 pik]
Slika 1: Mycosphaerella dearnessii (A) Rdečemu boru so odmrle lanskoletne iglice, (B) Rušju odmirajo lanskoletne iglice, (C) Iz navlaženih odmrlih iglic se konidiji izločajo v olivno zeleno-rjavih jezičkih oziroma viticah
[nova vrsta 12 pik]
Slika 2: Mycosphaerella dearnessii (A) Konidiogene celice so cevaste in dolge, na njih so nezreli konidiji (obarvano z lakto fenol bombažnim modrilom, črta=20 μm), (B) Konidiji v vodi, opazna je rahla rjava obarvanost, bradavičasta stru-ktura površine stene, so ravni ali ukrivljeni (črta=50 μm), (C) Konidiji obarvani z lakto fenol bombažnim modrilom, dobro so opazne pregrade (septe) in debela stena (črta=20 μm)
[nova vrsta 12 pik]
Slika 3: Mycosphaerella pini. Trosišča se oblikujejo na rdeči pegi na odmrli iglici rušja (črta 5 mm)
[nova vrsta 12 pik]
Slika 4: Mycosphaerella pini. Trosi nimajo debele stene, so gladki, vendar enako dolgi in septirani kot trosi pri glivi M. dearnessii